Gama záblesk z 8. století a hlavy na kůlech ze švédského rašeliniště
Další opeřený dinosaurus z Číny, restaurované nálezy z hrobky germánského velmože v Popradu a nebezpečné úlomky na oběžné dráze.
Na severovýchodě Číny našli vědci fosilii dalšího malého opeřeného dinosaura. Eosinopteryx měřil kolem 30 centimetrů a žil v období jury, asi před 156 miliony lety – o pár milionů let dříve, než slavný archaeopteryx. Anatomie křídel sice svědčí o nelétavosti eosinopteryxů; podle britského badatele Garetha Dyka nicméně i tak boří podobné nálezy vžitou představu o rozhodující roli archaeopteryxů ve vývoji moderních ptáků.
Rašeliniště u města Motala ve středním Švédsku vydalo zvláštní nález – jedenáct lidských lebek, uložených na kamenné platformě, zbudované kdysi na mělkém dně dnes už dávno zaniklého jezera. Lebky patřily ženám i mužům, dospělým i dětem; dvě z nich byly dosud naražené na dřevěný kůl. Radiokarbonové datování napovídá, že se do jezera dostaly asi před osmi tisíci lety, v mezolitu. Nejspíš při nějakém rituálu.
Řadu let trvalo německým odborníkům restaurování a konzervace nálezů z hrobky germánského velmože, objevené roku 2005 u slovenského Popradu. Předměty ze 4.-5. století po Kristu se teď vrací zpátky. Jde především o nábytek z tisového dřeva. V hrobce se našly i dřevěné lopaty, zbytky textilií nebo dřevěná hrací deska se čtvercovými poli. Z jedné strany se na ní hrála hra podobná dnešní dámě a z druhé zase mlýn.
Na orbitě Země je stále nebezpečněji. Podle odborníků z NASA za to mohu především dvě události – cvičné sestřelení satelitu Feng-jün čínskou raketou v roce 2007 a srážka ruské lodi Kosmos s americkým satelitem Iridium v roce 2009. Tisíce úlomků, které při tom vznikly, ohrožují zejména Mezinárodní vesmírnou stanici, která bude v budoucnu stále častěji nucena z bezpečnostních důvodů měnit výšku své oběžné dráhy.
V roce 774 nebo 775 trefil naši planetu silný krátký gama záblesk. Důkaz o zásahu kosmickou radiací zůstal zachován v letokruzích stromů a v antarktickém ledovci. Krátké gama záblesky mohou být podle vědců produktem srážky malých, ale hmotných objektů, třeba neutronových hvězd, neutronové hvězdy s černou dírou, nebo dvou bílých trpaslíků. K události došlo naštěstí tak daleko, že to naší planetě nijak neublížilo.
Zdroje:
ČTK, Aldebaran Group for Astrohysics
Vysíláno v Planetáriu č. 06/2013, 2. – 8. února.
Pravidelná rubrika Objevy a události se vysílá na začátku každého Planetária.
Více z pořadu
E-shop Českého rozhlasu
Víte, kde spočívá náš společný ukrytý poklad? Blíž, než si myslíte!
Jan Rosák, moderátor
![slovo_nad_zlato.jpg slovo_nad_zlato.jpg](https://sever.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/19c0a47caca04bb76b27ba3edcdf74cd.jpg?itok=1i0_J3I_)
![](https://sever.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/e2afc965669332fc5318f1eaa402a4b5.jpg?itok=i3X2CUFb)
Slovo nad zlato
Víte, jaký vztah mají politici a policisté? Kde se vzalo slovo Vánoce? Za jaké slovo vděčí Turci husitům? Že se mladým paním původně zapalovalo něco úplně jiného než lýtka? Že segedínský guláš nemá se Segedínem nic společného a že známe na den přesně vznik slova dálnice? Takových objevů je plná knížka Slovo nad zlato. Tvoří ji výběr z rozhovorů moderátora Jana Rosáka s dřívějším ředitelem Ústavu pro jazyk český docentem Karlem Olivou, které vysílal Český rozhlas Dvojka.