Luční bouda je největší a nejstarší v Krkonoších. Najdete v ní vlastní pivovar i rybí sádky
Největší a nejstarší krkonošskou boudou je Luční. S nádherným výhledem na Sněžku stojí ve čtrnácti stech a deseti metrech nad mořem na prastarých hranicích českého království už od 17. století. V základech nalezený kámen s letopočtem 1623 to potvrzuje. Současní majitelé ale přidali ještě jedno „nej“. Luční bouda má i nejvýše položený pivovar nejen v České republice, ale zřejmě i v Evropě.
Krkonoše ční uprostřed Evropy jako ostrov. Jako jediné stojí v cestě větrům od severu i západu, s podmínkami nesrovnatelně drsnějšími, než mají v podobných výškách Alpy. Někdejší Wiesenbaude na Bílé louce, v samém srdci hřebenové části Krkonoš, byla proto od samého počátku soběstačná a přístřeší v ní nacházeli i poutníci po staré Slezské cestě. Zdejší hospodářství a senaření umožňovaly i výrobu výtečných bylinkových sýrů. Máselnice i další domácí zařízení začalo časem skrze vodní kolo pohánět Bílé Labe.
I současné zázemí Luční boudy navazuje na tradice tak, aby byla co nejvíce soběstačná. Dodnes je místní pekárna proslulá obřími rohlíky: na túrách si z nich ulamuje nejeden turista, anebo si je odnáší jako nevšední suvenýr.
Celá tradiční výroba se ale podřídila ochraně přírody. Dnes má Luční bouda ekologické vytápění i výkonnou čistírnu odpadních vod. Proto se s myšlenkou „nač zatěžovat vzácnou okolní přírodu dopravou piva, když ho lze uvařit přímo na boudě“ rozhodli současní majitelé ještě víc využít kapacitu čističky a začali vyrábět pivo tradičním způsobem, prakticky z nejčistší a tedy i nejcennější vody u nás.
Povolali odborníka z Plzně, vinárnu v suterénu boudy přebudovali na prostory pro měděnou varnu o dvou nádobách a teď vaří nejen světlý a polotmavý ležák, ale i tmavý a pšeničný speciál i svrchně kvašené pivo. Turisté si mohou pivovar prohlédnout a také ochutnat čerstvě uvařené pivo přímo na místě. A koho zajímá, jak se pivo vaří, má možnost se to s místním sládkem naučit.
Luční bouda má i svoji vlastní vinotéku i rybí sádky. Prostory restaurace chválí i ti, kteří znali Luční boudu ještě za starých časů. „Snažili jsme se, aby vše zůstalo jako na dobových pohlednicích, aby návštěvníci měli pocit, že to tu znají,“ říká spolumajitelka boudy Klára Sovová.
Luční bouda patří k oblíbeným zastávkám turistů mířících na Sněžku, i těch, kteří se v srpnu vydají na pouť ke svatému Vavřinci až na vrchol Čech. Na Luční boudu se dostanete buď výstupem z Pece pod Sněžkou přes Richtrovy boudy a Výrovku, nebo ze Špindlerova Mlýna údolím Bílého Labe či po hřebenové cestě od Špindlerovy boudy. Další cesta pak vede od Vrchlabí ze Strážného přes Hříběcí boudy.
Více o tématu
E-shop Českého rozhlasu
Starosvětské příběhy lesníků z časů, kdy se na Šumavě ještě žilo podle staletých tradic.
Václav Žmolík, moderátor
![ze_světa_lesních_samot.jpg ze_světa_lesních_samot.jpg](https://sever.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/30211a0c09767f56cedafa33e6481497.jpg?itok=KWqo-X-T)
![](https://sever.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/b71c5d2b93b9741c57997922a6ba086a.jpg?itok=pJjrY4Ii)
3x Karel Klostermann
Komplet obsahuje dva šumavské romány Ze světa lesních samot, V ráji šumavském a povídkový soubor Mrtví se nevracejí z pera klasika české literatury Karla Klostermanna (1848 - 1923), který tomuto kraji zasvětil celé své dílo.