Mezinárodní dny proti rasismu zahájila studentská konference Nestůj stranou!
S prvním jarním dnem 21. března začaly Mezinárodní dny proti rasismu v Česku, které potrvají až do 8. dubna, tedy do Mezinárodního dne Romů. V naší vlasti se tato iniciativa koná podruhé především zásluhou Českobratrské církve evangelické. Zahájila ji studentská konference v prostorách Senátu, která měla téma Nestůj stranou! Natáčela tam Jana Šustová.
Na konferenci Nestůj stranou! vystoupili zástupci menšin, pracovníci organizací, které pečují o lidská práva, i lidé, kteří někomu zachránili život. Jedním z témat byla vícečetná diskriminace. Ta se může týkat například žen vyššího věku, anebo třeba Romů, kteří zároveň patří do LGBT+ komunity. Romský bojovník za lidská práva a proti neonacismu Jozef Miker zmínil videoklip Udělal jsem hroznou věc, kde jako herec ztvárnil otce romského gaye.
„Byl to klip Kerdžom bari bida, kde jsem hrál otce gaye, který byl strašný homofob. Až potom ke konci, když onemocněl a sestra zavolala bratrovi, že otec umírá, tak se syn s přítelem vrátili a starali se o otce, dokud neumřel. Takže potom je otec přijal. Ale nejdřív je honil, nadával jim, mlátil je, ale pak nakonec viděl, že se s tím nedá nic dělat. Ten příběh se mohl natočit, protože otec toho kluka už nežije.“
Romská LGBT+ menšina totiž čelí diskriminaci nejen ze strany většinové společnosti z důvodu etnického původu nebo sexuální orientace, ale také ze strany tradiční části romské společnosti, která vnímá homosexualitu jako něco nepřijatelného. Zajímalo mě, jaké to pro Jozefa Mikera jako pro Roma bylo vystupovat v klipu o gayích.
„Já jsem nikdy gaye nediskriminoval, jsou to lidé jako každý jiný. Já se považuji za bojovníka za lidská práva, a pokud budu upírat práva někomu jinému, tak nemůžu říct, že jsem bojovník za lidská práva. Takže musím přijmout všechno. Každý člověk má svá práva.“
Na jeho hlavu se kvůli účinkování v klipu také snesl hněv.
„Divoké to bylo, hlavně když to vyšlo na Facebooku. Když jsem to sdílel, tak některé komentáře se nedaly ani číst a dcerka plakala, proč jsem do toho šel. A já říkám: Nebreč, ono je to přejde! Tam byly nenávistné, sprosté, až vyloženě hulvátské komentáře na mě, na moji osobu, na Davida Tišera apod.“
Dny proti rasismu vznikly v 90. letech v Německu a u jejich počátků stál evangelický teolog Jürgen Micksch. Slovo má evangelický farář Mikuláš Vymětal.
„V Německu je to několik desítek akcí, kdy se na tom podílí ve velkém třeba školy, kde jsou školáci z nějaké většiny a menšiny a společně dělají akce. Podílí se na tom hodně náboženské společnosti a to velice často mešity. Vloni a předloni se přihlásilo a udělalo nějakou akci asi 1600 mešit a jen asi 100 kostelů. Je tedy zajímavé, že muslimové mají větší zájem o mezináboženské akce než křesťané. Podílí se na tom také hodně fotbalové kluby, kdy v Německu je něco, co u nás není a co u nás opravdu chybí: fotbal proti rasismu. Podílí se na tom policie, která pořádá diskuze, kde vysvětluje, jak policie funguje a někdy jsou to taková setkání, kdy pozve starosta, nebo farář či farářka představitele menšiny a představitele policie, kteří se spolu baví, aby se navzájem poznali a vytvořil se mezi nimi vztah větší důvěry. Aby odstranili nedůvěru. V Německu se na tom podílí také hasiči, kteří mají své vlastní akce proti rasismu a zdůrazňují, jak je důležité, aby u hasičů byli všichni, že pomáhat můžou všichni ze všech ras a že se tím nejlíp zapojí.“
Religionista Pavel Hošek na konferenci v Senátu zdůraznil roli příběhů, které inspirují. Citoval Všeobecnou deklaraci lidských práv a hned poté přečetl biblický příběh, kdy člověku, který byl vážně zraněn a oloupen lupiči, nepomohl ani kněz, ani levita, ale Samaritán, který byl příslušníkem opovrhované menšiny.
„Příběh o milosrdném Samaritánu je silný jako výzva pro představivost a pro motivaci lidí. Přece jenom někdy se lidská práva dostávají do polohy abstraktních argumentů, které málokoho motivují. Když slyšíme příběh o člověku, který se smiloval nad raněným nešťastníkem a z vlastních peněz mu pomohl a postaral se o něj, tak naše představivost a naše emoce nějakým způsobem reagují. A jak se ocitneme v tom příběhu, tak jsme pozváni ztotožnit se s postojem toho hlavního kladného hrdiny.“
Součástí Dnů proti rasismu bude například bohoslužba na Květnou neděli s připomínkou Mezinárodního dne Romů v modlitebně Farního sboru ČCE v Chomutově, anebo bohoslužba za oběti rasismu v evangelické modlitebně v Uherském Hradišti. Obě začínají v 10 hodin.
Více z pořadu
E-shop Českého rozhlasu
Starosvětské příběhy lesníků z časů, kdy se na Šumavě ještě žilo podle staletých tradic.
Václav Žmolík, moderátor
![ze_světa_lesních_samot.jpg ze_světa_lesních_samot.jpg](https://sever.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/30211a0c09767f56cedafa33e6481497.jpg?itok=KWqo-X-T)
![](https://sever.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/b71c5d2b93b9741c57997922a6ba086a.jpg?itok=pJjrY4Ii)
3x Karel Klostermann
Komplet obsahuje dva šumavské romány Ze světa lesních samot, V ráji šumavském a povídkový soubor Mrtví se nevracejí z pera klasika české literatury Karla Klostermanna (1848 - 1923), který tomuto kraji zasvětil celé své dílo.